Sorption of heavy metals from polluted water and their migration in the system soil‐tree - Butkus, Donatas; Baltrenaite, Edita; Paliulis, Dainius (Journal of Environmental Engineering and Landscape Management, 2004)
Large amounts of various contaminants are transported via natural processes from technogenic pollution sources to air, water, soil and natural ecosystems. Heavy metals (HM) are very hazardous substances having long‐lasting impact on ecosystems. They have complex negative impact on human health, animals, flora and fauna at watercourses and microflora of wastewater. Often concentration of HM exceeds maximal available concentration in wastewater. HM enter forests in their wet and dry forms from local or outer atmosphere sources; they are also brought from seas alongside with biogens and sea salt or washed from putrid or putrescent plants that concentrate in the soil or they are brought by wind or water together with mineral particles. Monitoring of forests determined that contaminants, i e HM inhibit energetic status of a tree and cause increase of tree sensitivity to diseases. In this paper the most commonly met HM, such as Ni, Mn, Zn, Pb, Cu and Co, are analysed. Pollution with HM can be reduced, if HM are accumulated by plants or absorbed by porous substances. Natural or synthetic sorbents due to their high sorption capacity, selectivity, the properties of cation exchangeability, a low price and affordability are used to remove HM from wastewater. We investigated activated carbon (AC) CKT and activated carbon (AC) UPA. The results of the investigation show that AC UPA cannot sorb HM and another sorbent ‐ AC CKT ‐ cannot sorb HM too. The transfer factor of HM from the soil to pine and birch trees was calculated, and the concentration of HM was determined in pine and birch wood, soil and polluted water. Samples of wood were burned, samples of soil were dried, and those of polluted water were analysed without special preparation. HM from wood and soil were extracted using a nitric acid solution. Samples of soil, wood and water were analysed with an atomic absorption spectrophotometer Buck Scientific 210VGP. It is determined that Ni and Mn are most effectively transferred from soil to both pine and birch wood, while Cu is less effective in accumulation in pine wood and Co ‐ in birch wood. Sunkiųjų metalų sorbavimas iš užteršto vandens ir jų pernaša sistemoje „dirvožemis-medis“ Santrauka. Iš technogeninių taršos šaltinių į orą, vandenį, dirvožemį ir į gamtines ekosistemas patenka dideli įvairių teršalų kiekiai. Vienos iš pavojingiausiųjų ir ilgalaikį neigiamą poveikį miškų ekosistemoms turinčių medžiagų yra sunkieji metalai (SM). Jų neigiamas poveikis žmonėms, šiltakraujams gyvūnams, vandens telkinių florai ir faunai, kanalizacijos mikroflorai kompleksinis. Paprastai sunkiųjų metalų koncentracija nuotekose viršija didžiausiąją leistinąją koncentraciją (DLK). Nustatyta, kad SM patenka į miškus šlapiosios ir sausosios formos – iš lokaliųjų ar tolimesniųjų atmosferos šaltinių; pernešami iš jūrų kartu su biogeninėmis medžiagomis ir jūros druska, išplaunami iš dirvožemyje susikaupusių supuvusių ar pūvančių augalų bei kaupiasi kartu su mineralinėmis dalelėmis, kurias atneša vėjas arba atplukdo vanduo. Darbe pasirinkta nagrinėti kelis dažniausiai pasitaikančius SM, tokius, kaip Ni, Mn, Zn, Pb, Cu ir Co. Taršą SM galima būtų sumažinti, jei SM akumuliuotų augalai arba sorbuotų poringosios medžiagos. Gamtiniai arba sintetiniai sorbentai naudojami SM šalinti iš nuotekų dėl jų gana didelio sorbcinio talpumo, selektyvumo, katijonų mainų savybių, pigumo ir prieinamumo. Tyrimams buvo pasirinkti šie sorbentai: aktyvioji anglis CKT ir aktyvioji anglis UPA. Tyrimų rezultatai parodė, kad aktyvioji anglis UPA negali sorbuoti SM, o naudojant aktyviąją anglį CKT tirtų SM koncentracija vandeniniame tirpale didėja. Priežastis tai, kad aktyviojoje anglyje yra SM, kurie gali pereiti į tirpalą. Buvo apskaičiuotas ir SM pernašos iš dirvožemio į pušies ir beržo medieną koeficientas, tiriama SM koncentracija pušies, beržo medienoje ir dirvožemyje apie juos bei užterštame vandenyje. Medienos bandiniai buvo deginami, dirvožemio ‐ džiovinami, o vandens mėginiai ‐ analizuoti specialiai neparuošti. Cheminės analizės metu medienos ir dirvožemio bandiniai buvo veikiami azoto rūgštimi, o jų ištrauka ir užterštas vanduo buvo analizuojami Buck Scientificfirmos atominiu absorbciniu spektrofotometru 210VGP. Nustatyta, kad efektyviausiai iš dirvožemio į pušies ir beržo medieną yra pernešami Ni ir Mn. Mažiausiai į pušies medieną pernešama Cu, o į beržo medieną ‐ Co. Reikšminiai žodžiai: vandens tarša, dirvožemio tarša, mediena, sunkieji metalai, beržas, pušis, aktyvioji anglis, sorbcija, migracija, pernašos koeficientas. First Published Online: 14 Oct 2010